Železniční trať v Jizre'elském údolí
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cf/%D7%A8%D7%9B%D7%91%D7%AA_%D7%94%D7%A2%D7%9E%D7%A7.jpg/220px-%D7%A8%D7%9B%D7%91%D7%AA_%D7%94%D7%A2%D7%9E%D7%A7.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c8/Rakevethaemek_map_eng.png/220px-Rakevethaemek_map_eng.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/dc/Yarmooch.jpg/220px-Yarmooch.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/72/Valley_train_haifa_station.jpg/220px-Valley_train_haifa_station.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/96/YagurTrainStation.jpg/220px-YagurTrainStation.jpg)
Železniční trať v Jizre'elském údolí (hebrejsky רכבת העמק, Rakevet ha-emek, doslova Údolní trať, též מסילת העמק, Mesilat ha-emek) je železniční trať v severním Izraeli. Vznikla počátkem 20. století, kdy spojovala Haifu a syrské Dará. V 50. letech 20. století byla zrušena, v roce 2016 byla po rozsáhlých investicích obnovena v úseku mezi Haifou a městem Bejt Še'an.
Původní trať z Haify do Dará
[editovat | editovat zdroj]Výstavba
[editovat | editovat zdroj]Roku 1900 zahájil Heinrich August Meissner, německý železniční inženýr, který byl znám jako Meissner Paša, výstavbu Hidžázské železniční trati z Damašku ke svatým místům islámu v dnešní Saúdské Arábii. Během výstavby ho napadlo zřídit z ní boční východozápadní spojovací trať, která by měla tu výhodu, že by umožnila obejít oblast Libanonu, kde v té době rostl vliv Francie. Koncem roku 1902 začal plánovat podrobnou podobu této 160 km dlouhé spojovací tratě z Haify do syrského Dará. Brzy začaly stavební práce.[1]
Trať byla v převážné délce na území dnešního Izraele postavena do roku 1904 tedy v době osmanské Palestiny. Vedla z Haify východním směrem podél Jizre'elského údolí a navazujícího Charodského údolí do města Bejt Še'an (tehdy převážně arabské město Bejsan),[2] respektive do lokality Džisr al-Madžama (dnešní vesnice Gešer), kde se nacházela nejníže položená železniční stanice na světě (173 m pod úrovní moře).[3] Do konce roku 1905 byla prodloužena o úsek, jenž sledoval severním směrem údolí řeky Jordán, kterou překročil jižně od Galilejského jezera a pak vedl údolím řeky Jarmuk na území Sýrie k Damašku, kde se napojoval na Hidžázskou železniční trať.[2] 15. října 1905 byla trať slavnostně otevřena.[4]
V roce 1915 za první světové války turecká armáda narychlo postavila provizorní železniční trať, která z této trati odbočovala ve městě Afula k jihu a vedla napříč Palestinou přes města Dženín, Tulkarm, Lod až do Beerševy. Za britského mandátu byla železniční trať v Jizre'elském údolí významnou vnitrostátní i mezistátní dopravní tepnou.[2] Sloužila i rostoucí populaci židovských osadníků, kteří tuto oblast zúrodňovali a zakládali zde vesnice. Koncem 20. let 20. století tu začaly jezdit čtyři motorové lokomotivy.[5]
Seznam stanic
[editovat | editovat zdroj]Na železniční trati se nacházely následující stanice:[6]
- železniční stanice Chejfa mizrach
- železniční stanice Balad aš-Šajch (též Tel Chanan)
- železniční stanice Nešer
- železniční stanice Jagur
- železniční stanice Elroj
- železniční stanice Kirjat Charošet
- železniční stanice Kfar Jehošua
- železniční stanice Kfar Baruch
- železniční stanice Afula
- železniční stanice Ejn Charod
- železniční stanice Tel Josef
- železniční stanice Šata
- železniční stanice ha-Sade
- železniční stanice Bejt Še'an
- železniční stanice Bejt Josef
- železniční stanice Gešer
- železniční stanice Naharajim
- železniční stanice al-Dalhamija
- železniční stanice Arlozorov
- železniční stanice Emek ha-Jarden
- železniční stanice Cemach
- železniční stanice al-Hamma
Přerušení provozu v polovině 20. století
[editovat | editovat zdroj]Doprava tu byla přerušena během první arabsko-izraelské války v letech 1948–1949.[7] Již předtím během takzvané Noci mostů v roce 1946 byla trať terčem židovského protibritského odboje, který při koordinované akci přerušil železniční spojení mandátní Palestiny s okolními státy a zničil mimo jiné most přes řeku Jarmúk.[8][2] V omezené míře byla trať v provozu do roku 1952 a pak zanikla.[3]
Obnovená trať z Haify do Bejt Še'anu
[editovat | editovat zdroj]Plány na obnovu trati
[editovat | editovat zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f4/Migdalhaemekrailstation01.jpg/220px-Migdalhaemekrailstation01.jpg)
Od počátku 21. století se uvažovalo o obnově trati. V březnu 2010 oznámil ministr dopravy Izraele plán masivních investic do dopravní infrastruktury. V jeho rámci se uvažovalo o výstavbě trati v této historické trase, která by propojila města Haifa, Afula a Bejt Še'an. Předpokládalo se zahájení prací v roce 2011.[9] V březnu 2011 izraelská vláda vypsala výběrové řízení na první fázi stavby. Celkem měla mít 60 km a spojovat Haifu, Nešer, Afulu a Bejt Še'an. Projektovaná byla jako dvoukolejná trať se šesti stanicemi a maximální rychlostí 160 km/h. Další fáze výběrového řízení na tuto trať se plánovala na rok 2012, přičemž dokončení výstavby se odhadovalo na rok 2016. Výhledově se počítalo i s napojením na Jordánsko v prostoru hraničního přechodu Jordán.[10]
Nová, respektive staronová, trať byla uvedena do provozu v říjnu roku 2016. První vlak vyjel z Haify v neděli 16. října 2016 ráno. Trvání jízdy mezi oběma koncovými body bylo okolo 50 minut.[11] Již předtím, koncem srpna 2016, projela po trati první souprava v rámci testovacího provozu. Součástí stavby bylo 26 mostů a 3 tunely. Maximální rychlost dosahuje 160 km/h. Náklady na výstavbu dosáhly jedné miliardy dolarů.[12] Nová trať ale čelila i polemice. Při obsazenosti okolo 6 tisíc pasažérů denně byly masivní finance na její výstavbu označovány ze strany některých kritiků jako neefektivně vynaložené.[13]
Seznam stanic
[editovat | editovat zdroj]odbočení z pobřežní železniční trati v Haifě
- železniční stanice Jokne'am – Kfar Jehošua
- železniční stanice Migdal ha-Emek – Kfar Baruch
- železniční stanice Afula
- železniční stanice Bejt Še'an
Linkové vedení
[editovat | editovat zdroj]V rámci aktuálního linkového vedení Izraelských drah je trať v Jizre'elském údolí obsluhována spojem, který začíná v stanici Atlit na pobřeží Středozemního moře, jižně od Haify. Vede potom skrz Haifu a následně odbočuje na nově zbudovaný, respektive obnovený, úsek z Haify do Bejt Še'anu.[14]
- Železniční stanice Atlit
- Železniční stanice Chejfa Chof ha-Karmel
- Železniční stanice Chejfa Bat Galim
- Železniční stanice Chejfa Merkaz ha-Šmona
- Železniční stanice Lev ha-Mifrac
- železniční stanice Jokne'am – Kfar Jehošua
- železniční stanice Migdal ha-Emek – Kfar Baruch
- železniční stanice Afula
- železniční stanice Bejt Še'an
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ NAOR, Mordecai. The 20th Century in Eretz Israel. Kolín n.Rýnem: Könemann, 1998. Dostupné online. ISBN 3-89508-595-2. S. 20. (anglicky) Dále jen: The 20th Century in Eretz Israel.
- ↑ a b c d Historical milestones [online]. Izraelské dráhy [cit. 2011-07-04]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ a b The 20th Century in Eretz Israel. s. 20
- ↑ The 20th Century in Eretz Israel. s. 29
- ↑ The 20th Century in Eretz Israel. s. 150
- ↑ Dera to Haifa Line [online]. nabataea.net [cit. 2011-07-05]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Extremely RARE map of Palestine before al-Nakba [online]. Palestine Remembered [cit. 2011-07-05]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ The 20th Century in Eretz Israel. s. 248
- ↑ Netanyahu’s rail expansion plans approved [online]. Railway Gazette [cit. 2011-07-04]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2011-09-18. (anglicky)
- ↑ Tenders called for railway construction [online]. Railway Gazette [cit. 2011-07-04]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2011-09-17. (anglicky)
- ↑ Jezreel Valley Train back on track [online]. Ynetnews [cit. 2018-07-08]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Restored northern railway sees historic maiden voyage [online]. The Times of Israel [cit. 2018-07-08]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Israel's Valley Railway is a waste of public money [online]. Globes [cit. 2018-07-08]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Lines and Stations [online]. Izraelské dráhy [cit. 2018-07-08]. Dostupné online. (anglicky)
Související články
[editovat | editovat zdroj]Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu železniční trať v Jizre'elském údolí na Wikimedia Commons
- Oficiální internetové stránky Izraelských drah (hebrejsky)(anglicky)(arabsky)(rusky)